![Els biòtops afavoreixen l'equilibri de la fauna marina i la regeneració de la vida a àrees degradades (Anel.lides/PierNext).](https://piernext.portdebarcelona.cat/wp-content/uploads/2024/07/GH010238-2.gif)
Artificial rima amb natural: biòtops que enriqueixen el mar
Es pot incentivar que hi hagi més cavallets de mar o peixos lluna? Sí, gràcies als biòtops, esculls artificials que creen hàbitats favorables per a determinades espècies. Estan cobrant protagonisme a les costes del Mediterrani i altres mars del món i en els darrers anys s'han creat diferents projectes, alguns amb el suport i la col·laboració de ports.
![Els biòtops afavoreixen l'equilibri de la fauna marina i la regeneració de la vida a àrees degradades (Anel.lides/PierNext).](https://piernext.portdebarcelona.cat/wp-content/uploads/2024/07/GH010238-2.gif)
Un biòtop a la Barceloneta
La paraula biòtop procedeix del grec i està formada pels termes bios, vida, i topos, lloc. La seva definició no deixa cap dubte: es tracta de llocs on les condicions ambientals són les més adequades perquè es desenvolupi la vida.
“Són estructures que, si es posen en zones on es demostra que calen, afavoreixen que una espècie pugui viure en bones condicions i reproduir-se”, explica Andrea Comaposada, biòloga i fundadora i directora de Anel·lides, una organització que promou la investigació, el coneixement i la protecció del medi marí.
“Els biòtops afavoreixen l'equilibri de les poblacions i la regeneració de la vida en àrees degradades, com ara les zones urbanes de Barcelona. Però això no significa que s'hagin d'instal·lar a qualsevol lloc: és important fer estudis biològics per determinar la necessitat de construir un biòtop i les seves característiques”, assenyala Comaposada.
En aquests estudis de biodiversitat es mira tant la totalitat d'espècies que hi ha com el nombre d'individus, o si són juvenils o adults, per exemple. S'han de fer de forma mantinguda en el temps, per entendre l'evolució i els canvis que es donen a l'ecosistema”, afegeix.
Durant els darrers vuit anys, Anel·lides ha fet un estudi d'aquestes característiques que ha portat a crear un biòtop a la platja de Sant Sebastià, al barri de la Barceloneta de Barcelona. És un projecte pilot que busca crear un territori propici per als cavallets de mar. El biòtop es va instal·lar el maig del 2024, impulsat per Anel·lides en el marc del projecte de restauració RES-MED, liderat per l'Institut de Ciències del Mar (ICM-CSIC).
L'estructura d'aquest biòtop està formada per barres i cordes naturals perquè els cavallets de mar puguin adherir-se amb la cua als caps de fibra natural i assentar-se. “Amb aquesta prova pilot volem veure si s'afavoreix o no l'arribada de cavallets de mar al biòtop i augmenta la seva població. Hem posat caps de diferents mides, per veure quins es queden subjectes i s'adapten millor”, explica la directora d'Anel·lides.
“El nostre objectiu és crear un hàbitat per a aquesta espècie tan emblemàtica que viu aquí però que està en declivi. Ho hem fet després de constatar que cada cop es fan menys observacions de cavallets de mar a la zona i que la creació d'un biòtop pot resultar favorable”, afegeix Comaposada.
El major escull submarí artificial de la Mediterrània
A uns 80 quilòmetres al sud de les platges de la Barcelona i del biòtop específic per als cavallets de mar, hi ha Torredembarra, una localitat que té a les seves aigües el major escull submarí artificial del Mediterrani i el primer de les seves dimensions a tot el món.
El conegut com a Biòtop de Torredembarra té forma de piràmide, està format per 40.000 tones de roques de carbonat càlcic i assenta la seva base a 34 metres de profunditat. Es va construir el 2023 per restaurar l'equilibri ecològic de la zona i afavorir la reintroducció natural d'espècies autòctones. La seva forma i el seu material responen a una necessitat: el fons marí de Torredembarra es compon sobretot de sorra, i la manca de roques i altres estructures naturals impedeix que alguns organismes hi visquin i s'hi reprodueixin.
Darrere de la construcció d'aquest biòtop hi ha la iniciativa de Miquel Rota, constructor d'esculls artificials a través de Natural Art Reef i propietari del centre de busseig M. Roca Diving, i d'Oriol Milà, oceanògraf i director del Port de Torredembarra. Un any després de la seva construcció, aquest biòtop ja ha deixat empremta a la biodiversitat de la zona.
“Compta amb un impressionant núvol permanent de vida marina al seu voltant, s'ha convertit en una de les poques estacions de neteja conegudes de peixos lluna, per la qual cosa és habitual el seu albirament, i ja s'han registrat diverses immersions amb albirament de dofins per els submarinistes”, assenyalen des del projecte.
Del mar Bàltic a Austrália
Al nord d'Alemanya, les aigües del Bàltic presenten un problema semblant a les de Torredembarra: a molts llocs el fons marí és sorrenc, per la qual cosa proporciona pocs refugis i àrees d'alimentació a les espècies marines. Altres motius, com la degradació dels seus hàbitats, han fet que moltes espècies hagin experimentat un declivi en els darrers anys. Per solucionar aquest problema, un projecte finançat per la Unió Europea ha donat forma a dos esculls artificials a la costa de les localitats alemanyes de Nienhagen i Rosenort.
Aquests esculls estan fets de roques naturals, estructures de ciment, teixits de malla i cordes que actuen com a base perquè creixin algues, musclos i molts altres organismes. "Els dos esculls proporcionen hàbitats submarins artificials a gran escala que creen refugi, zones d'alimentació i descans per a les espècies de peixos presents a l'àrea", expliquen des de la Comissió Europea.
A més, la presència d'aquests biòtops és més enllà de l'àrea que ocupen. D'acord amb els estudis realitzats en els darrers anys, els peixos que creixen al biòtop (per exemple, el bacallà, l'espècie que es veu més afavorida per aquest escull artificial) acaben dispersant-se en una àrea més gran i augmentant així les seves poblacions.
A l'altra banda del món, al sud d'Austràlia, també s'han instal·lat biòtops amb objectius similars. Un exemple el trobem a la Port Phillip Bay, on s'han instal·lat diferents esculls artificials per atraure peixos i mol·luscs. Un d'ells, de forma piramidal i amb quatre metres d'amplada per cinc d'alt, té com a objectiu principal proporcionar hàbitats de cria per a espècies pelàgiques, i amb això augmentar la biodiversitat marina i millorar la qualitat de les aigües.
Divulgació, conscienciació i estudis ambientals
Els biòtops mediterranis de la platja de Sant Sebastià a Barcelona i el de Torredembarra tenen moltes diferències, però també similituds i un important punt en comú: tots dos busquen traslladar a la població la importància de respectar els nostres mars i contribuir a restaurar-los.
“No fas ciència si després no ho expliques”, sosté Comaposada. “És important explicar als ciutadans per què estem fent això. Expliqueu-los que hi ha cavallets de mar a la Barceloneta i que les observacions d'individus s'estan reduint. Que a Barcelona tenim una gran biodiversitat que no es coneix, perquè la gent veu la costa urbanes com a llocs on gaudir únicament de l'oci i del turisme. Després d'explicar-ho, passen a veure-les també com a ecosistemes vius, que és el que són”.
Per afavorir la divulgació i la conscienciació, des d'Anel·lides organitzen diferents tipus d'activitats i jornades educatives i de lleure (moltes lligades a la recollida de residus que alteren la vida dels ecosistemes) on poden participar els ciutadans. A Torredembarra, el biòtop està molt lligat a les immersions de busseig. Tres centres autoritzats porten submarinistes a la piràmide per descobrir com la vida creix al voltant de les roques. A més, el biòtop és la base de nombrosos estudis mediambientals.
Quan l'educació deixa empremta, afavoreix la creació de noves iniciatives que tenen com a objectiu millorar la biodiversitat del mar. Algunes provenen dels més joves: aquest mateix any, alumnes d'Institut Escola Joan Ardèvol de Cambrils han creat un biòtop per millorar l'hàbitat de les espècies de la reserva del Cavet.
Aquest biòtop va ser fabricat amb biociment, pesa uns 2.300 quilograms i s'ha ubicat a quatre metres de profunditat ia 200 metres de la costa. L'estructura se suma a cinc esculls artificials que ja existien a la zona.
El paper dels ports
Els ports de tot el món es presenten com a agents rellevants tant per afavorir la instal·lació de biòtops com per fer un seguiment de la seva evolució i estudis de biodiversitat posteriors. L'estructura de la platja de Sant Sebastià, per exemple, va comptar amb permisos i suport tècnic del Port de Barcelona, així com el suport econòmic de l'ajuntament de la ciutat. I es pot anar més enllà.
"Els ports són una peça clau en el manteniment dels ecosistemes costaners, perquè són la porta d´entrada i sortida dels vaixells", explica Comaposada. “Tenen l'oportunitat de contribuir legislant, afavorint la creació de lleis ambientals específiques que redueixin la contaminació, i investigant, impulsant, per exemple, la realització de censos de biodiversitat. Per contribuir-hi, els ports han de prioritzar la part ambiental”, conclou la directora d'Anel·lides.